PIKK loomise vajadus ja võimalused 

1. EV Põllumajandusministeeriumi soov on käivitada 
Põllumajanduslikku Informatsioonilevi Koordineeriv Keskus

EV Põllumajandusministeerium kuulutas 2001 aasta juunis välja võistupakkumise, et leida täitjad informatsioonilevi programmi käivitamiseks. Selle töö põhjendused ja vajadused alljärgnevad.

Projekti üldiseks eesmärgiks oli ühtlustada põllumajandust ja maaettevõtlust puudutava informatsiooni pakkumine vastava nõudlusega ja muuta informatsiooniallikad maapiirkondade elanike, aga ka põllumajandusnõustajate jaoks kättesaadavamaks. Maapiirkonna ettevõtlustegevuse arengu toetamise vahendina nägi Põllumajandusministeerium ühtset riiklikku informatsioonilevi programmi.

Üldise eesmärgi saavutamiseks kavandas lähteülesanne kolm alaprojekti:
1.	Põllumajanduslikku informatsioonilevi koordineeriva keskuse (PIKK) loomine ja käivitamine.
2.	PIKK kodulehekülje (internetivärava) loomine ja käivitamine.
3.	Teabepäevade korraldamine

PIKK üldise tegevuse ülesanded on (mitte ainult käesoleva projekti raames):
•	koguda, töödelda ja vahendada sihtgrupile vajaminevat informatsiooni, kaasates rakendusteadust, koolitajaid, nõuandeteenistust, tootjaid, töötlejaid, põllumajandus-sisendite pakkujaid, turuinfosüsteeme jne;
•	administreerida ja arendada kodulehekülge ning andmebaase, tagades nende ajakohasuse ja vastavuse sihtgrupi vajadustele;
•	koordineerida piirkondlike infokeskuste tööd;
•	korraldada spetsiifiliste tellitavate tööde teostamist, sõlmida lepinguid ja kontrollida lepingute täitmist;
•	koguda ja analüüsida sihtgruppide informatsioonivajadusi ning teha tagasiside analüüside põhjal ettepanekuid ministeeriumile infoleviprogrammi edasiseks arenguks.

Projekti teostamise eelduseks on tegevuste jätkuv osaline finantseerimine järgnevatel aastatel riigieelarve vahenditest. Projekti ülesandeks on need tegevused käivitada.

Läbirääkimistel tellija ja täitja vahel väljendasid Põllumajandusministeeriumi esindajad soovi saada projektist ühelt poolt kiireid käega katsutavaid tulemusi, teiselt poolt projekti käigus testitud lahendusi PIKK’i töö korraldamiseks. 

Põllumajandusministeerium on alates 1995. aastast algatanud ja finantseerinud paljusid nõuandetegevuse projekte, kasutades selleks nii riigieelarve kui ka Maailmapanga laenu vahendeid. Valdavalt on finantseeritavad projektid suunatud kindlate tegevuste teostamiseks. PIKK projekti puhul on keskseks uue institutsiooni loomine.

2. Informatsioonilevi ja koordineerimise olukorra analüüs 

Projekti üldine eesmärk - ühtlustada põllumajandust ja maaettevõtlust puudutava informatsiooni pakkumine vastava nõudlusega ja muuta informatsiooniallikad maapiirkondade elanike, aga ka põllumajandusnõustajate jaoks kättesaadavamaks – peegeldab tegelikku olukorda ja vajadust. Erinevates küsitlustes on tootjad märkinud, et nad tunnevad puudust seadusandlust, turgu, tootmissisendeid ja muid valdkondi käsitlevast nõuandest ja informatsioonist.
Sellise informatsiooni vähene kättesaadavus on muutunud ka riigi jaoks probleemiks, kuna see puudutab kogu põllumajandussektorit ja laiemalt ka kogu maamajandussektorit. Vajaliku informatsiooni puudumine mõjutab põllumajandusettevõtja otsuste kvaliteeti, tootmise efektiivsust ja investeeringute tasuvust. 

Vajaliku informatsiooni vähene kättesaadavus on probleemiks juba pikemat aega. Võrdlusena vaade aastasse 1994, kui MAI teostas Põllumajandusministeeriumi tellimisel nõuandevajadust käsitleva küsitluse.

Informatsioonipuudus on tingitud mitme põhjuse koostoimest:
- kiired muutused omandisuhetes, turusuhetes ja seadusandluses,
- muutustega toimetulekuks vajaliku informatsiooni vähene pakkumine,
- reguleerimata turust tingitud maamajandussektori madal ostuvõime.

Põllumajandusliku nõuande arendamisele on Eesti Riik teinud kulutusi enam kui 10 aastat. Tänane olukord ei rahulda tootjaid, riiki ega ka nõustajaid. Olulise tegurina on olukorda mõjutanud nõuandekompleksi juhtimine ja tegevuste koordineerimine. Eestis ei ole kujunenud välja üht institutsiooni või organisatsiooni, kellel lasuks nõuande koordineerimise ja juhtimise ülesanne. Olukorda aitab selgitada Lisa 1, Nõuandekompleksi juhtimine. Selgub, et nõuandekompleks tervikuna pole suutnud hoida ja arendada juhtivat/ koordineerivat lüli. 

Siit ilmneb ka kõige Eesti põllumajandusliku nõuande kompleksi kõige nõrgem lüli.
•	Nõuandetegevuse arendamine eeldab otsuseid, mis lähtuvad infoleviks vajalikest protsessidest ja seisunditest.
•	Enamus nõuandetegevust puudutavaid otsused Eestis ei ole suunatud infolevi protsessiliste ja seisundiliste eesmärkide saavutamisele. 
Informatsioonilevi korralduse pudelikaelaks on asjaolu, et tegelik juhtimine ei toeta nõuandetegevuse protsessilisi vajadusi ja eesmärke.

Kasutades Sephen Covey sõnastust, on see toote ja tootmisvõime tasakaalustamatus. 
Nõuande/ teabe kättesaadavuse tagamiseks on vajalik, 
•	et oleks olemas nõuanne/ informatsioon (“toode”), 
•	et oleks tagatud informatsiooni loomise ja levitamise protsessi toimumine (“tootmisvõime”).
Tegelik otsustamine, ressursside eraldamine ja juhtimine
	- toetab põhiliselt informatsiooni/ teabe olemasolu, 
	- ei toeta üldjuhul informatsiooni loomise ja levitamise protsessi.

Mõned näited:
•	Erinevad küsitlused ja arutelud on toonud välja probleemi, et põllumajandustootjate jaoks pole õigusalane informatsiooni ja nõuanne piisavalt kättesaadav. Nõuandekompleks tervikuna pole suutnud sellele tagasisidele mitme aasta jooksul reageerida, et välja töötada ja pakkuda toimivaid lahendusi. 
•	Olulise arengutõuke nõuandetegevusele andis Phare projekti korraldatud nõustajate koolitus. Lisaks konsulentidele said esmase koolituse ka konsulentide koolitajad. Edasise tegevuse käigus on finantseeritud üksikuid koolituskursusi. Finantseerimisel pole kavandatud seda, et jääksid tööle kogemustega koolitajad ja kujuneks välja terviklik koolitussüsteem. 

3. Olulised valikud ja otsused PIKK loomisel

3.1. PIKK alusdokumendid

PIKK’i arendamine eeldab pikaajalisi kokkuleppeid, mis sätestavad PIKK’i eesmärgid, tegevuspõhimõtted, staatuse, finantseerimise. 
Praegusel hetkel on olemas üldised põllumajandust ja maaelu käsitlevad alusdokumendid (Põllumajanduse strateegia, Maaelu Arengu Kava). Nõuandetegevus kui spetsiifiline valdkond vajab lisaks oma alusdokumenti, kuna põllumajanduse arengut käsitlevad dokumendid saavad nõuannet kajastada vaid üldiselt. Praegusel hetkel on olemas projektina nõuandekompleksi strateegia. See oleks üks hädavajalikest alusdokumentidest. 

Teiseks vajalikuks alusdokumendiks on ühtne riiklik informatsioonilevi programm. Praegu see dokument puudub, kuid ta on vajalik PIKK’i töö korraldamisel. See dokument tuleneb strateegiast, on lühema perspektiiviga ning on aluseks rahaliste vahendite planeerimisele ja suunamisele. PIKK’i tulevase nõukogu liikmed ei olnud rahul olukorraga, kus PIKK poolt finantseeritavatel infolevi tööde puhul pole selgeid valiku põhimõtteid. Informatsioonilevi programmi vajadusele viitab ka PIKK loomise lähteülesanne.

3.2. PIKK tegevuse eesmärk

PIKK loomise ja tegutsemise eesmärgiks on:
Põllumajandus- ja maaettevõtjatele vajaliku ning riigi seisukohalt olulise teabe kättesaadavuse tagamine 

Alaeesmärgid PIKK tegevuse korraldamisel:
1. Informatsiooni vajaduse ja pakkumise tasakaalustamine
2. Püsivalt toimivate teabekanalite loomine
3. Teaduse, seaduse ja praktika kooskõla kujundamine levitatavas informatsioonis

3.3. PIKKi konsultatiivnõukogu vajalikkus

Projekti meeskond soovitab PIKKi konsultatiivnõukoguna rakendada tööle Nõuande ideegruppi, kes on tegelnud nii nõuande strateegia kui ka koordineeriva keskuse temaatikaga.

1. Ideegrupp on töötanud välja oma tegevuseks vajalikud mehhanismid, uue grupi moodustamisel läheb palju aega vajaliku tööõhkkonna moodustamiseks; 
2. Ideegrupp omab kogemust erinevate küsimuste analüüsimiseks; 
3. Ideegrupp liikmetel on huvi töötada infolevi süsteemi arengu heaks ühtse meeskonnana

3.4. Huvigruppide esindatuse põhimõte PIKK nõukogus

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
a) PIKK nõukogus on huvigruppide esindused tasakaalustatud	Erinevatel huvigruppidel on erinevad huvid ja kui need on vastuolulised, ei ole võimalik edasiviivaid otsuseid teha	Arvestatakse piisavalt kõiki olulisis huvigruppe	Erinevad huvigrupid hakkavad ka oma muudes tegevustes rohkem PIKK-iga arvestama	ETKL hakkab poliitiliselt deklareerima, et tootjatega ei ole piisavalt arvestatud	
b) PIKK nõukogus on tootjatel häälteenamus*	Võimalus, et olulised otsused surutakse maha, kuna need pole “tootjate omad”	Tootjatel kindlustunne, et nemad kontrollivad olukorda	Tootjad hakkavad ise PIKK tegevusi finantseerima ja salle tegevust rohkem mõjutama	Teised huvigrupid loobuvad nõukogus osalemast, kuna nad ei saa nagunii otsuste tegemist mõjutada	
c) PIKK nõukogus on riigil häälteenamus	Võimalus, et sektori huvid jäävad piisavalt arvestamata	Riik saab selgelt oma vajadused rahuldada läbi oluliste otsuste	Loob soodsa pinnase PIKK edasiseks finantseerimiseks riigi poolt	Teised huvigrupid loobuvad nõukogus osalemast, kuna nad ei saa nagunii otsuste tegemist mõjutada	

* - ETKL esindajate häälteenamusega oli Jäneda ÕNK konsultatiivnõukogu, mis aga ei hakanudki normaalselt tööle

3.5. Programmilise juhtimise, koordineerimise ning tegevuste finantseerimise korraldamise funktsioonide ühitamine PIKKis

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
a) programmiline juhtimise, koordineerimise ning finantseerimise korraldamise funktsioonid samas asutuses	1.Kogu tegevuse koondamine ühe asutuse kätte vähendab teiste osaliste motivatsiooni osaleda ühtses infolevi süsteemis, kuna võib tekkida enesekeskne teistega mitte piisavalt arvestav struktuur	1.Juhtimise, koordineerimise ja finantseerimise koondamine ühe institutsiooni kätte tagab kõigi nende tegevuste orienteeritust samadele printsiipidele ja samale eesmärgile	1.Ühe selge juhtiva asutuse olemasolul on võimalik taotleda täiendavaid rahasid, kuna kasutamine on selgelt suunatud kindlalt defineeritud eesmärkidele	1.Tekib võimalus kasutada seda asutust nn jõustruktuurina nõuandetegevuses, kuna kõik vajalikud hoovad nõuandekompleksi arendamiseks ja finantseerimiseks on koondunud sinna	
b) programmilise juhtimise, koordineerimise ning finantseerimise korraldamine funktsioone täidavad erinevad asutused

3.6. PIKK seos piirkondlike keskustega

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
a) Kõik piirkondlikud keskused alluvad administratiivselt PIKKile	Ei pruugi piisavalt arvestada kohalikke vajadusi ja võimalusi	Lihtsam korraldada personali- poliitikat: uute inimeste tööle võtmist, olemasolevate hindamist; korraldada kohustuslikku koolitust ja meeskondade arendamist; lihtsam on suunata infovoogusid ja kohustuslikke tegevusi (saab lihtsalt käskida)	Lihtsam suunata kindlale ja ühtsele strateegiale	Liigse tsentraliseerimise korral kaovad PK töötajatel motivatsioonid kohalike vajaduste parimate lahenduste otsimisel	
b) Iga piirkondlik keskus tegutseb etteantud reeglite piires iseseisvalt, suhted teiste keskustega piirkondlike keskustega ja PIKKiga põhinevad lepingutel**	Ei pruugi anda piisavalt võimalusi vajalike tulemuste saavutamiseks	Võimaldab olla paindlikum kohalike olude ja vajaduste arvestamisel, samuti kohaliku inimressursi rakendamisel	Suunamiseks otsitakse jätkusuutlikumaid meetodeid, kui on käsud	Ei hakata kunagi tööle ühise strateegia alusel	

**- reeglid peavad olema piisavalt selged, et tagada selgeid ja konkreetseid hoobasid vajalike tegevuste ja tulemuste saavutamiseks

Riigiinfot (seadused, määrused, toetused, statistilised andmed) ettevalmistavatel ja töötlevatel asutustel on informatsiooni, mida tootjad vajavad ja mida need asutused on valmis pakkuma. Sellise informatsiooni täiendav töötlemine ei kuulu nende asutuste põhiülesannete hulka. Seetõttu pole selline täiendav töö tagatud rahaliste vahenditega. Reeglina on riigi poolt finantseeritavate asutuste, ametite, teadusinstituutide esindajad valmis täiendavat infot tellimuse korras pakkuma, kuid nad ootavad selle eest täiendavat finantseerimist.

Tekib omapärane olukord: riik loob koordineeriva keskuse osaliselt selleks, et tema kaudu täiendavalt finantseerida riigieelarveliste asutuste töid. 
Selline lähenemine on põhjendatud kolmel juhul:
•	asutusele pole riigi poolt antud ülesandeks info levitamiseks seotud tegevusi,
•	asutusel pole ressursse infolevitamisega seotud tööde tegemiseks,
•	asutusel pole piisavat sisemist suutlikkust informatsiooni levitamise administreerimiseks .

3.7. PIKKi finantseerimise korraldus

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
a) PIKKi tegevusi finantseeritakse eraldi fondi kaudu pikaajaliste kokkulepete alusel	1.Puudub selline fond; puudub finantseerimise allikas ja mehhanismid riigieelarvest sellesse fondi raha eraldamiseks	Paindlikus vajalike tegevuste läbi viimiseks, 	Pikaajalised kokkulepped tagavad kindluse	Fond hakkab ise tegevusi suunama kuulamata huvigruppe	
b) PIKKi tegevusi finantseeritakse iga-aastaste eraldistega otse riigieelarvest	1.Iga-aastane finantseerimine ei taga pikaajalist kindlust 	1.Kohustab igal aastal oma tegevust analüüsima ja põhjendama		Mõnel aastal ei saada riigieelarvest piisavalt raha	
c) Riigihange riigieelarveliste vahendite eest	1.Puudub kindlus stabiilseks arenguks, palju energiat läheb riigihanke protsessi läbi viimiseks; võita võib küll parima pakkumise esitanud, aga sisuliselt mitte kõige parim firma.	Väga selgelt defineeritud tegevused ja tulemused		Raha ei jätku	
d) PIKKi tegevusi kaasfinantseerivad huvitatud osapooled vastavalt kokkuleppele		Loob huvigruppidele huvi ja motivatsiooni saada väga hea tulemus		Hetkel on huvigrupid saanud oma vahendid ühel või teisel meetodil riigieelarvest ja nö omafinantseerimine taandub ikkagi riigieelarveliseks	
e) PIKKi tegevuste finantseerimise oluliseks allikaks on laekumised PIKKi teenuste müügist ja eraldised PIKK kasumist		Täiendav raha
Tugevam orientatsioon sihtgruppidele		1.Liigne orientatsioon teenuste müügile, võib jätta tahaplaanile lähiajal kasumit mitte tootvad tegevused (doteerimata kontsultatsioonitegevus põllumajandussektorile)	

3.8. PIKKi juriidiline staatus ja organisatsiooniline kuuluvus

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
a) Sõltumatu sihtasutus	1.Sihtasutuse loomine on pikk ja keeruline protseduur; viimasel ajal on olnud poliitika sihtasutuste vähendamisele	1.Sihtasutus on väga selgelt määratletud eesmärkide, tegevuste ja juhtiva nõukoguga; piisavalt sõltumatu, võimaldab töötajaid motiveerida			
b) Äriühing (OÜ, AS)	1.Monopoolses seisundis võib hakata hindu dikteerima ja olla ebaefektiivne (sõltuvus omanikust kui ühest huvigrupist)	1.Piisav iseseisvus, huvitatus heast tööst			
c) Põllumajandusministeeriumi allüksus	1.Tegevus ei ole kooskõlas ministeeriumite üldiste ülesannetega, ei ole piisavalt vaba oma tegevustes ega palgapoliitikas	1.Hea seos olulise partneriga riigiinfo levitamiseks			
d) Iseseisev riigiamet Põllumajandusministeeriumi haldusalas	1.Puudub valitsemise funktsioon; ei ole vaba oma juhtimismeetoditeks ega ka töötajate palgaga motiveerimiseks	
			
e) Põllumajandusministeeriumi ameti (näiteks PRIA) allüksus	1.Pikaajaline eelarve planeerimise võimalus, riigihangete korraldamise võimalus;
2. Ei ole piisavalt autonoomne uuenduslike juhtimiste ega töötajate motiveerimise osas				

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
f) Põllumajandusministeeriumi haldusalas oleva riikliku asutuse allüksus  
	f1) Jäneda ÕNK
	f2) TMKK	a)Eemal teadusasutustest, funktsionaalne side teadusasutustega nõrk
b) Teostab ise ka kontrollifunktsioone; asutuse prioriteedid asuvad eelkõige kontrolli ja uuringute valdkonnas	a)Kogemus nõuande ja info levitamise valdkonnas
b) Seos teadusasutustega (Sakus Instituudid, ise tegeleb rakendusuuringutega)			
g) Põllumajandusministeeriumi haldusalas oleva teadusinstituudi allüksus	1.Side ainult ühe teaduse esindajaga, prioriteet	1.Tugev side teadusega
			
h) Eestimaa Talupidajate Keskliidu allüksus	1.Liigne ühe huvigrupi kesksus
	1.Tugev seos tootjate esindusorganisatsiooniga			
i) Eesti Põllumajandusülikooli allüksus	1.Ei ole ennast näidanud piisavalt uuendusliku asutusena	1.Teadmistele ja teadusele orienteeritud põhitegevused; 
2.Tugev side teadusega
			
j) Konsultatsioonifirmalt riigihanke korras ostetav juhtimis- ja koordineerimisteenus	1.Monopoolses seisundis võib hakata hindu dikteerima ja olla ebaefektiivne (sõltuvus omanikust kui ühest huvigrupist), iga-aastase konkursi korral puudub piisav motivatsioon pikaajaliste tugevate struktuuride välja arendamiseks	1.Piisav iseseisvus, huvitatus heast tööst			

3.9. PIKKi geograafiline asukoht

	Nõrk külg	Tugev külg	Võimalused	Ohud	
a) Jäneda	1.Kauge Kagu-Eestis; raske leida häid töötajaid vajalike funktsioonide täitmiseks
	1. 1,5 tund Põllumajandusministeeriumist, sama Saku instituutidest; 2 tundi EPMÜ-st
			
b) Saku	1. Kauge Lõuna-Eestist ja EPMÜ-st
	1. Ligidal Saku Instituutidele, Põllumajandusministeeriumile			
c) Tallinn	1. Kauge Lõuna-Eestist ja EPMÜ-st
	1.Ligidal Saku Instituutidele, Põllumajandusministeeriumile			
d) Tartu	1.Kauge Põllumajandusministeeriumist ja Saku instituutidest	1.Ligidal EPMÜ teadlastele, ligidal Eesti keskkohale; 
2.Enamus valdkonnaga tegelejaid on õppinud kunagi Tartus ja peavad kohta “omaks”			

PIKK geograafilise asukoha valikul on oluline lähedus ja tihedam seos teadusega

Lisa 1
Nõuandekompleksi juhtimine
Institutsioonid ja organisatsioonid, kes on kandnud erinevaid juhtimistegevuste rolle Eesti nõuandekompleksi arengus*

* - koostatud eksperthinnangute alusel

	1989	1990	1991	1992	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Põllumajandusministeerium	x	x	xxX	XXx	x	x	xXX	XXX	XXX	XXX	XXX	XXx	xxX	
Eesti Põllumajandusülikool					X	x						xxx	x XX	
Juhtimise Kõrgem Kool (1985) 
Maamajanduse nõuandekeskus
	EPMÜ Maaelu Arengu Instituut
		OÜ Maaelu Arengu Instituut	X	xx	XX
	Xx
XX

X	

x    X			

	

x		

xxx	

x XX	
Eestimaa Talupidajate Keskliit			x	x  X	XXX	XXX	x	x	x	x	x	x	xXX	
Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskus					XXX	XXX	x	x	x		x	x	x	
Välisabiprojektid			x	x	XX	x	x							
Eesti Konsulentide Ühing							xxx			x	x  x	x  x	xxX	
PHARE põllumajandusliku nõuande projekt							X	XXX	XX	X				
Maailma Panga projekt, nõuandekomponent									x	x	x	x	x	
Nõuandenõukogu							 x	x  x	x  x	x  x				
Nõuande finantseerimise komisjon								x x	x  x	x  x	x x			
Nõuande ideegrupp										x		xx	x  X	
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet												x	xxxx	
Põllumajanduslikku Informatsioonilevi Koordineeriv Keskus (käivitusprojekt)													X	

Märkide seletus:
X – erinevate juhtimistegevuse aktiivsus suurem	x - erinevate juhtimistegevuse aktiivsus väiksem
 - organisatsiooni, ettevõtte asutamine 		 - muutus organisatsiooni staatuses 		 - organisatsiooni likvideerimine